![](/media_global/kuvapankki/blogi/2020/simo_levanto_980x300px.jpg?mode=crop&width=496&height=124)
Unohtuiko työkykyjohtamisesta työ?
Työn henkinen kuormittavuus ja työikäisten mielenterveysongelmat haastavat työpaikkoja. Paine ongelmien ratkomiseen ja ennaltaehkäisyn kehittämiseen on kova. Työntekijää halutaan tukea heti ongelmien ilmetessä mm. liittämällä lyhytterapia ja matalan kynnyksen mielenterveyspalvelut työterveyshuoltoon.
Ennaltaehkäisyssä lähdetään usein liikkeelle siitä, että terveydelle haitallista kuormitusta voisi hallita lisäämällä yksilön kykyä sietää kuormitusta (esim. stressinhallinta, ajanhallinta, elintavat ja mindfulness) tai väistellä sitä (esim. tauottaminen, palautuminen, työpäivän rytmittäminen). Nyt on korkea aika päivittää näitä käsityksiä. Yksilön valmiuksien kehittämisellä ja tuella on suuri merkitys. Koko henkilöstön työkyvyn edistäminen vaatii kuitenkin työn ottamista vähintään yhtä keskeiseksi osaksi työkyvyn tukemista ja ongelmien ennaltaehkäisemistä.
Laki velvoittaa
Vuosi sitten tuli voimaan työturvallisuuslain (finlex.fi) muutos. Se edellyttää, että työnantaja kiinnittää yhä enemmän huomiota työntekijän henkilökohtaisiin edellytyksiin suoriutua työssä, kun kehitetään työn turvallisuutta ja edistetään työntekijän terveyttä. Vielä tärkeämpi muutos oli se, että laki velvoittaa työnantajaa käsittelemään myös psykososiaalisia eli henkisiä kuormitustekijöitä osana työturvallisuutta.
On tärkeää huomata, että nämä kuormitustekijät eivät ole työntekijän ominaisuuksia. Niissä on kyse työn sisällöstä, työympäristöstä, työn järjestelyistä ja työyhteisön sosiaalisesta toimivuudesta. Laki velvoittaa siis entistä vahvemmin kiinnittämään huomiota työn sisältöön, työnteon tapoihin, organisaation johtamisjärjestelmään, työyhteisöön ja työpaikan toimintakulttuuriin.
Ilman työtä ei ole työkykyä
Työkykyä tarkastellaan usein terveyden, osaamisen ja motivaation muodostaman toimintakyvyn tasapainoiluna työn vaatimusten kanssa. Tämä lähestymistapa on vahvasti yksilökeskeinen. Samanaikaisesti työkykyjohtaminen keskittyy työn aiheuttamien yksilötason riskien hallintaan ja toteutuneiden ongelmien ratkomiseen. Yrityksissä työkykyjohtaminen voidaan nähdä omana erillisenä vastuualueenaan, josta mahdollisesti vastaa liiketoiminnasta erillään toimiva henkilö tai tiimi. Työkyvyn johtaminen ja sujuvan työn varmistaminen arjessa jäävät usein toisistaan täysin erillisiksi.
Ilmarisessa määrittelemme työkyvyn kykynä suoriutua nykyisestä työstä sekä työnantajan että työntekijän omien odotusten mukaisesti. Työhön liittyvät odotukset ja tavoitteet eivät ole enää puhtaasti yksilön ominaisuuksia, vaan ne liittyvät olennaisesti työn suunnitteluun, johtamiseen, organisointiin, asetettuihin tavoitteisiin ja työyhteisön vuorovaikutukseen. Siksi työkykyä tulee tarkastella niin yksilön kuin kokonaisen työyhteisön tai organisaation ominaisuutena (kts. Tulevaisuuden laboratorio – miten kootaan työkykyinen työyhteisö?).
Työkykyriski ei olekaan enää yksittäisen työntekijän terveydentilaan liittyvää arvailua, vaan sekä yrityksen koko henkilöstön että yksittäisen työntekijän todennäköisyyttä menettää työkykynsä. Tätä riskiä voit hallita työn ja sen johtamisen kautta. Usein sanotaan, että “there is no work-related well-being without well-doing at work.” Suomeksi tämän voisi kääntää ”ei ole työhyvinvointia ilman hyvin tehtyä työtä”.
Rakennetaan inhimillistä työelämää
Yrityksen menestys ja henkilöstön työkyky kulkevat käsi kädessä. Kun sisällytät ajatuksen työkyvyn ja mielenterveyden edistämisestä yrityksen johtamiseen, perusprosesseihin ja toimintakulttuuriin kiinteästi liittyvänä asiana, annat työkyvyn edistämiselle ja tukemiselle sille kuuluvan arvon. Kun työ sujuu, työntekijät kukoistavat ja yritys menestyy heidän mukanaan.
Simo Levanto
asiantuntijapsykologi, Ilmarinen
Lue myös:
-
Ville Vallaton 13.8.2024 klo 16.23
Parasta työkykyäjohtamista löytyy kunkin korvien välistä, kunhan pitää itsestään ja itse itselleen valitsemista läheisistään parasta huolta kokoajan. Mamman kanssa paiskittiin juuri tuolla asenteella täyspäiväistä raakaa palkkatyötä yhteensä 90 vuotta ja kasvatettiin pennuista myös täyspäisiä, yhteiskunnalle hyödyllisiä kansalaisia. Nyt naatiskellaa täysillä työeläkkeillä samalla asenteella ihanaan loppuumme saakka. Propsit Ilmariselle taas hyvästä fundeerauksesta👍Vastaa kommenttiin
-
Valistunut työeläkeläinen 14.8.2024 klo 11.34
Parhaat johtajat eivät ole heitä jotka saavat eniten seuraajia, vaan meitä jotka teemme muistakin itsensä johtajia.Vastaa kommenttiin
-
s.salo 18.8.2024 klo 14.06
"Työ", "Olen kuullut sanan työ, kun poliisi kysyi, mitä työ siinä", kun makasin puiston penkillä. Ei ole ihme, että kuppilat ovat viikonloppuisin täynnä, kun valtion, kuntien ym. instanssien tyontekijtät "nollaavat" viikon ? Media toitottaa korkeasti koulutetuista, mutta aika totiset paikat on, jos maanviljelijät, rekkakusit, kaupan henkilökunta ym. heikosti koulutetut lyövät kintaat tiskiin ! ?Vastaa kommenttiin
- Ville Vallaton 20.8.2024 klo 16.16
Vikinät on turhia, työ vapautti mut ja mammankin täysille työeläkkeille yhteensä 90 vuoden raakojen kokoaikaisten työvuosien jälkeen ilman vikinöitä. Samalla kasvatettiin pennut täyspäisiksi myös ilman vikinöitä. Joten jos ei palkkatyö kelpaa hieno helmoille ja löysä housuille niin aina voi pistää pystyyn oman firman ja alkaa kuittaa voittoja itselleen. Ja jos sekään ei kelpaa, niin sitten vain kela-elättien harmaaseen massaan valtion elätiksi ilman vikinöitä taas. Kaikilla on aivot, mutta kaikki ei näköjään vieläkään ole halukkaita käyttämään niitä itsensä ja itse itselleen valitsemien läheistensä hyväksi. Kyllä jämpti on näin!Vastaa kommenttiin
- Ville Vallaton 20.8.2024 klo 16.16
-
Valistunut työeläkeläinen 20.8.2024 klo 21.09
Ennen -90 luvun suurta lamaa valtio ja kirkko olivat liitossa. Suuren laman jälkeen valtio ja yhtiöt liittoutuivat. Lue, kansanterveys meni roskiin ja kansantalous tuli uudeksi "uskonnoksi".Vastaa kommenttiin
- Ville Vallaton 21.8.2024 klo 15.29
Kyllä jämpti on tuokin. Itsekkin mamman kanssa erottiin kirkosta jo 30 vuotta sitten ja pantiin nekin pikkurahat kasvamaan pörssiin. Puupäät luulee että palvomalla jotain saisi jotain, katin kontit. Jos haluaa perunoita, tarttukoon kuokkaan ja alkakoon kasvattamaan perunoita. Vikisemällä ja mumisemalla loitsuja pellon laidalla jää potutkin unholaan. Joo, kyllä niitä kaupastakin saa. Mutta jos sitä tietä haluaa pottuja, niin raaka palkkatyö on siihen paras keino.Vastaa kommenttiin
- Ville Vallaton 21.8.2024 klo 15.29
-
Kyllä kiitos työeläkkeelle 21.8.2024 klo 20.05
Nauttikaa vaan työeläkkeistänne ja antakaa maailman jatkaa kulkuaan omalla painollaan ilman kommenttejanne. Suuret ikäluokat, syntyneet -46-50 eli 500000 työeläkeläistä, suurilla eläkkeillään ovat juuri tällähetkellä marssimassa hautoihinsa ja nykyiset massat eli 2000e-2500e/kk tienaavat tulevat saamaan vain 1000e/kk työeläkettä. Näin työeläke varat tulevat nousemaan 1000 miljardiin euroon pian.Vastaa kommenttiin
Lisää aiheesta
![](/media_global/kuvapankki/blogi/2024/2024_laura_hurskainen_3840x960.jpg?mode=crop&width=360&height=171)
Mitä opin kesätyössä enemmän kuin luentosalissa?
Kuka olisikaan arvannut, että YEL-vakuuttaminen voi olla mielenkiintoista? Kesäni vierähti Ilmarisessa YEL-vakuutuksien palveluneuvojan roolissa. Ensimmäisenä työpäivänä toimistorakennuksen aulaan astuessani en tiennyt tarkalleen, mitä olin tulossa tekemään, mutta nyt kolmen kuukauden jälkeen voisin pitää (ja pakko myöntää, pidänkin) tutuille luentoja työeläkejärjestelmästä.
![](/media_global/kuvapankki/6_henkilokuvat/blogikuva-levea/marisorvali3840x960.jpg?mode=crop&width=360&height=171)
Hyvä vai paha yrittäjän YEL?
Väittely yrittäjän eläkelain (YEL) mukaisesta työtulosta roihuaa ajoittain kuumana. Totuutta voi keskusteluissa olla vaikeaa erottaa tarusta. Yhdestä asiasta ei kuitenkaan päästä yli eikä ympäri: yrittäjän on vakuutettava tuleva eläketurvansa kuten työntekijänkin. Vakuutusmaksuja maksamalla yrittäjä kartuttaa omaa perus- ja sosiaaliturvaansa elämän välillä yllätyksellistenkin käänteiden varalta.
![](/media_global/kuvapankki/blogi/2020/simo_levanto_980x300px.jpg?mode=crop&width=360&height=171)
Unohtuiko työkykyjohtamisesta työ?
Työn henkinen kuormittavuus ja työikäisten mielenterveysongelmat haastavat työpaikkoja. Paine ongelmien ratkomiseen ja ennaltaehkäisyn kehittämiseen on kova. Työntekijää halutaan tukea heti ongelmien ilmetessä mm. liittämällä lyhytterapia ja matalan kynnyksen mielenterveyspalvelut työterveyshuoltoon.